Both sides previous revision
Previous revision
Next revision
|
Previous revision
Next revision
Both sides next revision
|
diskuze [2009/05/04 15:07] ufal |
diskuze [2009/09/15 10:58] ufal |
| |
| ^ problém ^ diskuze, řešení ^ techn.pozn. ^ | | ^ problém ^ diskuze, řešení ^ techn.pozn. ^ |
^ JP, 4.5.| problematické případy pronominální koreference | V textech se často vyskytují případy, kdy už je tam oanotovaná pronominální koreference, která ale ve skutečnosti úplně koreferenční není, přestože je tam pronominalizace. Několik příkladů: //V ČR podniká 80 zásilkových __firem__, nejvíce v Praze, kde __jich__ působí 35. __První nákup__ realizovala v severních Čechách, postupně __ho__ pořídí ve všech částech ČR. Dovoz ze států ESVO převýšil náš vývoz o 13.9 miliardy korun a __[ACT]__ __[PAT]__ z Evropské unie o 2.1 mld Kč.// Je to docela častý jev, co s tím? Co třeba ANAF? Někdy tam ale jde i jiný vztah, např. v té první větě by to mohl být SUB-SET. | | | ^JP, 15.9. | případ pronominalizace s problematickou koreferencí | //Za předpokladu, že se nynějšího zasedání Sejmu účastní všech __460 poslanců__ - což je ovšem předpoklad čistě teoretický, protože jen málokdy jsou přítomni __všichni__ - by __jich__ muselo pro novelizovaný zákon hlasovat 306.// Jak řešit vztah zájmena "jich"? V předchozí anotaci je tam označená koreference k předchozím poslancům, ale v podstatě je to spíš podmnožina, i když není to moc jasné. Taky jsem přemýšlel, jestli by nešlo dát koreferenci k "jich" a podmnožinu k "306", ale to má funktor COMPL, takže to by asi nebylo moc logické. | | |
| ^JP, 14.9. | spojení "není tomu tak" | Jak řešit referenci a koreferenci výrazů "tomu" a "tak"? Např. //Pro některé druhy dat a způsoby jejich zpracování jsou střediskové počítače (angl. mainframe) - a celá organizace práce kolem nich - dosud tím nejvhodnějším známým prostředkem. V mnoha jiných případech __tomu__ __tak__ ovšem není.// Intuitivně se mi zdá, že jsou oba ty výrazy nějakým způsobem koreferenční s celou předchozí větou. | | |
| ^RO, 28.8. | vztah různých časových určení, vztah SET-SUB| Pár otázek: Anotujeme systematicky různá časová určení v textech? Jako např. letošní rok - letos - minulý týden - nyní - červenec - 15. červenec... Já to v poslední době celkem pravidelně dělám, dávám tam vztahy koreference a WHOLE-PART, protože je to celkem jednoznačný případ části. +++ Anotujeme vztah množina-podmnožina v následujících typech případů? (Neumím posoudit, jestli ten vztah vyplývá ze syntaktické informace, nebo ne.) "Slavia patří ke 3 nejúspěšnějším klubům ligové historie." / "Zúčastní se špičkové české kluby, jako např. Slavia a Baník." A tam, kde mají A, B, C společný řídící uzel a jsou všechny podmnožinami D, anotujeme SET-SUB na ten řídící uzel, nebo zvlášť na každý člen A, B, C? **JP:** Ta časová určení dělám podobně, i když ne asi úplně důsledně. U obou těch příkladových vět to označuji a u toho posledního to dělám dost nahodile. **RO:** Tak dobře, dělejme to všechno. Ty časy je sice těžké všechny zachytit, ale zase je většinou dost jasné, jaký přesně vztah mezi nimi je. A to poslední bychom mohli nějak sjednotit, je toho hodně. | | |
| ^RO, 30.7. | časový vztah PART-WHOLE?| Možná bychom mohli rozšířit skupinu PART-WHOLE o případy jednoznačných časových úseků, jako např. "utkání" - "první poločas" - "21. minuta" nebo "tento týden" - "úterý". Vágnější případy samozřejmě raději ponechat v SUB-SET.| | |
| ^ AN, 7.5. | zapis ze schuzky| **1) vztah PART ** snazime se nepreskakovat intuitivni kognitivni tridy, cili anotujeme //Brusel - Belgie// a //Belgie - Evropa//, nikoli //Brusel - Evropa//\\ **2) vztah FUNCT** definujeme jako vztah, kdy jedna entita vykonává unikátní funkci v rámci jiné entity. FUNCT jsou napr. pary //trenér-mužstvo, premiér-vláda// apod. Entita ve funkci nemusi být jen jedinec, ale taky unikátní úřad, typ //vláda-ČR, parlament-ČR, národní banka-ČR, magistrát-Praha// apod. V pripade zanoreneho vztahu je dulezity poradek. (Polsko-FUNCT-[vlada)-FUNCT-premierke]. Pokud poradek je (Polsko - premierka - ... vlada), oznacujeme tri FUNCTy - (Polsko - premierka), (premierka - vlada) a (POlsko - vlada), pricemz uznavame, ze prvni sipka je v podstate zbytecna, ale kdyz ji tam davame, jeste nevime, jestli v nasledujicim textu bude vlada.Pary typu //hráč-mužstvo// a //ministr-vláda// nejsou FUNCT ale SUB, protoze nejsou unikatni. Pokud nazev funkce je v kontextu jmena tuto funkci vykonavaciho (ministr zemedelstvi Lux), sipka FUNCTu vede od "ministr", nikoliv od Luxu. Uzel "Lux" je propojen s vladou SUBSETem. Pokud vztah FUNCT je mezi primou zavislosti s APP, neoznacujeme ho (premierka vlady)\\ **3) REST pro "misto - obyvatel"** oznacujeme i v pripadech, kdy neni pojmenovana entita, cili nejenom u //Polsko - Polak//, ale take u //Polsko - verejnost// a //zeme - verejnost// v pripade ze jde opravdu o misto a jeho obyvatele \\ **4) koreference u sloves** nemenime, abychom neplodili koreferenci mezi slovesy samotnymi \\ **5)smer sipky** je vzdy podle vztahu v textu, nikoliv podle poradi uzlu ve strome \\ **6)milion a kontejnery** anotujeme stejne, cili //milion// a //tisic// se anotuji jako kontejnery a ne jako cislovky. Co visi pod nim se anotuje podle smyslu, cili //Polaci// v //Miloin Polaku// a //Polaci si zvolili prezidenta// nejsou koreferencni, zatimco v //Miloin Polaku// a //tito Polaci si neuvedomili ze// druhe Polaci jsou koreferencni s milionem \\ **7) Evropska unie** se anotuje jako unie statu Evropy nikoliv jako Ceska Republika, cili //evropska// se koreferuje s Evropou a //unie// poue s unii. | | |
| ^ JP, 5.5.| aféra Susko | Mám text s nadpisem "Slovenská aféra Susko". Susko je přitom jméno nějakého člověka, jehož odvolání způsobilo tu aféru, a v textu se několikrát vyskytuje. Je otázka, jestli to jméno Susko spojovat se slovem "Susko" v tom nadpisu. Nakonec jsem to nespojoval, protože tam je to jako uzel s funktorem ID visící na slově "aféra", tj. jde zřejmě jen o název aféry. **AN:** souhlasim. Spojovala bych to ale v pripade, pokud bych melo jiny funktor nez ID | | |
| ^ JP, 4.5.| problematické případy pronominální koreference | V textech se často vyskytují případy, kdy už je tam oanotovaná pronominální koreference, která ale ve skutečnosti úplně koreferenční není, přestože je tam pronominalizace. Několik příkladů: //V ČR podniká 80 zásilkových __firem__, nejvíce v Praze, kde __jich__ působí 35. __První nákup__ realizovala v severních Čechách, postupně __ho__ pořídí ve všech částech ČR. Dovoz ze států ESVO převýšil náš vývoz o 13.9 miliardy korun a __[ACT]__ __[PAT]__ z Evropské unie o 2.1 mld Kč.// Je to docela častý jev, co s tím? Co třeba ANAF? Někdy tam ale jde i jiný vztah, např. v té první větě by to mohl být SUB-SET. **AN:** takova pronominalizace vetsinou je anaforicka, takze ANAF je tu na miste. Pokud tam vidite jasny subset, tak to urcite taky jde| | |
^ JP, 18.4. | vražda -- obvinění z trestného činu vraždy | Jak řešit vztah mezi vraždou (konkrétní čin) a následným obviněním z trestného činu vraždy? Jde o to, jestli výraz "čin" ve spojení "obivnění z trestného činu vraždy" chápat jako koreferenční s tou konkrétní vraždou, nebo ne, tj. jestli je to v tom kontextu vůbec referenční. Např. //(2) Jedenačtyřicetiletý invalidní důchodce J. M. z Trutnova, který v pondělí v ulici Záduší po násilném vniknutí do bytu své manželky __zastřelil__ dvěma ranami z ilegálně drženého revolveru svého tchána, strávil včerejší den již ve valtické vazbě. (3) Je obviněn z trestného __činu__ vraždy a omezování domovní svobody. (4) __Čin__ vykonal v opilosti.// "Čin" ve větě (4) je určitě koreferenční se "zastřelil" ve větě (2). Jde o to, jestli je s tím koreferenční i "čin" ve větě (3). **RO** Já bych tady ten čin (3) a (4) propojil SET-SUB, jako obecný a konkrétní případ. | | | ^ JP, 18.4. | vražda -- obvinění z trestného činu vraždy | Jak řešit vztah mezi vraždou (konkrétní čin) a následným obviněním z trestného činu vraždy? Jde o to, jestli výraz "čin" ve spojení "obivnění z trestného činu vraždy" chápat jako koreferenční s tou konkrétní vraždou, nebo ne, tj. jestli je to v tom kontextu vůbec referenční. Např. //(2) Jedenačtyřicetiletý invalidní důchodce J. M. z Trutnova, který v pondělí v ulici Záduší po násilném vniknutí do bytu své manželky __zastřelil__ dvěma ranami z ilegálně drženého revolveru svého tchána, strávil včerejší den již ve valtické vazbě. (3) Je obviněn z trestného __činu__ vraždy a omezování domovní svobody. (4) __Čin__ vykonal v opilosti.// "Čin" ve větě (4) je určitě koreferenční se "zastřelil" ve větě (2). Jde o to, jestli je s tím koreferenční i "čin" ve větě (3). **RO** Já bych tady ten čin (3) a (4) propojil SET-SUB, jako obecný a konkrétní případ. | | |
^ JP, 15.4. | technické záležitosti | **1) Automatické propojování stejných lemmat:** Když se použije funkce automatického propojení stejných lemmat, nakreslí se koreferenční šipky i tam, kde už jsou, a vznikají tak páry propojené dvěma stejnými šipkami. **AN:** to je chyba - pisu to Jirkovi \\ **2) Automatické přesměrování bridging antecedentů:** Vzhledem k tomu, že teď Tred při odkazování pomocí bridging šipek automaticky přesměrovává šipku na poslední uzel propojený s antecedentem koreferencí, nejde už usilovat o to, aby byly bridgingem propojovány lexikálně vyjádřené uzly. **AN:** usilovat prestavame. Mela jsem dojem, ze jsme k tomu prisli na posledni schuzce. Mozna jsme to ale nerekli dost explicitne . **RO** Bylo by možná dobré to přesměrování bridgingu na bližší koreferenční uzel aplikovat ještě automaticky po skončení anotací na celý korpus, aby to bylo celé jednotně. Mám dojem, že i po tomhle upgradu ještě zůstávají nějaké nesjednocené případy. (Až narazím na nějaký příklad, napíšu.)| | | ^ JP, 15.4. | technické záležitosti | **1) Automatické propojování stejných lemmat:** Když se použije funkce automatického propojení stejných lemmat, nakreslí se koreferenční šipky i tam, kde už jsou, a vznikají tak páry propojené dvěma stejnými šipkami. **AN:** to je chyba - pisu to Jirkovi \\ **2) Automatické přesměrování bridging antecedentů:** Vzhledem k tomu, že teď Tred při odkazování pomocí bridging šipek automaticky přesměrovává šipku na poslední uzel propojený s antecedentem koreferencí, nejde už usilovat o to, aby byly bridgingem propojovány lexikálně vyjádřené uzly. **AN:** usilovat prestavame. Mela jsem dojem, ze jsme k tomu prisli na posledni schuzce. Mozna jsme to ale nerekli dost explicitne . **RO** Bylo by možná dobré to přesměrování bridgingu na bližší koreferenční uzel aplikovat ještě automaticky po skončení anotací na celý korpus, aby to bylo celé jednotně. Mám dojem, že i po tomhle upgradu ještě zůstávají nějaké nesjednocené případy. (Až narazím na nějaký příklad, napíšu.)| | |
^ JP, 15.4. | Malta -- maltský tým | V kontextu, kdy v textu máme výrazy "Malta" a "maltský tým" a "Malta" referuje k týmu, je třeba tyto výrazy (Malta, tým) propojit koreferencí. Jak je to ale s výrazem maltský, tj. adjektivem odvozeným od pojmenované entity? Má se to s tím propojovat taky? **AN:** nema, to je zrovna ten pripad, kdy se to maze. Jirko, neposlal bys mi prosim kontext? Diky. **JP:** //(4) S Kadlecem, či bez něho- to je klíčová otázka trenéra české fotbalové reprezentace Dušana Uhrina, kterou musí vyřešit před dnešním úvodním utkáním kvalifikace ME v 16.30 v Ostravě s __Maltou__. (21) __Malťané__ ovšem posledními výsledky nahánějí hrůzu- letos např. porazili Belgii 1: 0, Ázerbájdžán 5: 0 a remizovali v Bratislavě se Slovenskem 1: 1. (22) V maltském __týmu__ jsou dva pamětníci kvalifikace MS 1986, kdy čs. reprezentace na jejich hřišti ztratila bod po bezbrankové remíze- obránci Buttigieg a zvláště donedávna jediný krajánek Busuttil( hrával v belgickém Genku, ale vrátil se domů).// Navzájem se tedy propojí tři podtržené výrazy. A jaký je tedy přesně důvod toho, že to adjektivum se nepropojuje? **RO** Já myslím, že tady se adjektivum nepropojí s ničím, protože k týmu referuje řídící uzel a Malta-země tam není. Ale propojilo by se s Maltou třeba ve větě "čeští fotbalisté odletěli na Maltu" paralelně vedle řetězce referujícího k týmu. Nebo ne? **JP:** Tzn. v tomto případě je důvod ten, že "maltský" ve spojení "maltský" tým nereferuje k týmu, ale ke státu Malta? A dále - kdyby tam někde bylo spojení "maltský útočník", tak "maltský" referuje k týmu a ne ke státu? A ještě jeden případ - jak by se řešila koreference adjektiva ve spojení "maltský stát"?| | | ^ JP, 15.4. | Malta -- maltský tým | V kontextu, kdy v textu máme výrazy "Malta" a "maltský tým" a "Malta" referuje k týmu, je třeba tyto výrazy (Malta, tým) propojit koreferencí. Jak je to ale s výrazem maltský, tj. adjektivem odvozeným od pojmenované entity? Má se to s tím propojovat taky? **AN:** nema, to je zrovna ten pripad, kdy se to maze. Jirko, neposlal bys mi prosim kontext? Diky. **JP:** //(4) S Kadlecem, či bez něho- to je klíčová otázka trenéra české fotbalové reprezentace Dušana Uhrina, kterou musí vyřešit před dnešním úvodním utkáním kvalifikace ME v 16.30 v Ostravě s __Maltou__. (21) __Malťané__ ovšem posledními výsledky nahánějí hrůzu- letos např. porazili Belgii 1: 0, Ázerbájdžán 5: 0 a remizovali v Bratislavě se Slovenskem 1: 1. (22) V maltském __týmu__ jsou dva pamětníci kvalifikace MS 1986, kdy čs. reprezentace na jejich hřišti ztratila bod po bezbrankové remíze- obránci Buttigieg a zvláště donedávna jediný krajánek Busuttil( hrával v belgickém Genku, ale vrátil se domů).// Navzájem se tedy propojí tři podtržené výrazy. A jaký je tedy přesně důvod toho, že to adjektivum se nepropojuje? **RO** Já myslím, že tady se adjektivum nepropojí s ničím, protože k týmu referuje řídící uzel a Malta-země tam není. Ale propojilo by se s Maltou třeba ve větě "čeští fotbalisté odletěli na Maltu" paralelně vedle řetězce referujícího k týmu. Nebo ne? **JP:** Tzn. v tomto případě je důvod ten, že "maltský" ve spojení "maltský" tým nereferuje k týmu, ale ke státu Malta? A dále - kdyby tam někde bylo spojení "maltský útočník", tak "maltský" referuje k týmu a ne ke státu? A ještě jeden případ - jak by se řešila koreference adjektiva ve spojení "maltský stát"? **RO** U útočníka to "maltský" může podle mě referovat k obojímu, je to různý výklad; v některých jiných kontextech, kde se nebude vůbec mluvit o "Maltě" jako týmu (řekněme "maltský útočník XY přestoupil z Madridu do Barcelony"), je to jednoznačně k zemi. "Maltský stát" bych v současnosti řešil jako "Českou republiku", do řetězce zapojoval jen řídící jméno, protože to je stejně koreferenční s tím, k čemu by případně referovalo to adjektivum. | | |
^ JP, 15.4. | Siegl -- další reprezentanti | //"Nejdůležitější ovšem je připsat si tři body za výhru, tipuji 2: 0, řekl __Siegl__, který společně s __dalšími sparťanskými reprezentanty__ včera zrušil stav mlčenlivosti vůči novinářům."// Spadá tento vztah ještě do typu CONTRAST? A kdyby tam místo "dalšími" bylo "ostatními"? V tomto druhém případě bych to tam zařadil, v tom prvním nevím... **AN:** nespada. Nezaradila bych ani ten druhy pripad| | | ^ JP, 15.4. | Siegl -- další reprezentanti | //"Nejdůležitější ovšem je připsat si tři body za výhru, tipuji 2: 0, řekl __Siegl__, který společně s __dalšími sparťanskými reprezentanty__ včera zrušil stav mlčenlivosti vůči novinářům."// Spadá tento vztah ještě do typu CONTRAST? A kdyby tam místo "dalšími" bylo "ostatními"? V tomto druhém případě bych to tam zařadil, v tom prvním nevím... **AN:** nespada. Nezaradila bych ani ten druhy pripad| | |
^ RO, 30. 3.| město - fotbalový tým| Ve sportovních článcích se velmi často označuje jménem města (země) nějaký sportovní tým, např. "Jablonec porazil České Budějovice 2:1." Navrhuju (protože to tak už sám dlouho dělám) spojovat jako koreferenční to, co v kontextu referuje skutečně k týmu (např. Baník - Ostrava - ostravští", a pokud tam totéž jméno vystupuje i ve významu města, tak spojovat s týmem RESTem. Pokud je tedy automaticky předanotovaná koreference Ostrava(tým)-Ostrava(město), tak ji změnit; pokud je to Ostrava(tým)-Ostrava(tým), může se pak samozřejmě nechat. **JP:** Taky to tak už dělám. A podobně v případech jako "Česká republika porazila Německo" -- když v takovém případě výraz "Češi" refereuje k týmu, označuji ho jako koreferenční s "Česká republika" a neoznačuji tam žádný vztah typu místo--obyvatel. Akorát to pak trochu komplikují ta adjektiva odvozená od named entities, protože občas je těžké rozhodnout, jestli se např. "český" vztahuje k ČR nebo k týmu. Když už jsme ale u těch sportů, tam by se dalo řešit spousta věcí. Např. vztah Baník--hráč je zřejmě SET--SUB, vztah Baník--trenér zřejmě P--FUNCT. Co ale v případě, že kromě "Baník" a "hráč" je tam ještě "kádr"? Pak je zřejmě lepší propojovat "hráče" vztahem SET--SUB s "kádrem" než s "Baníkem". Jaký je pak ale vztah mezi Baníkem a kádrem? **RO**: "Baník" a "kádr" bych v tom případě propojil RESTem (protože čím jiným). Hráč pak může být vlastně SUB k oběma, ale primárně bych naopak raději vždycky označil vztah k "Baník" - protože jméno týmu se v těch textech objevuje vždycky, často v dlouhém řetězu, zatímco "kádr", "sestava" apod. jen občas. Vůbec je u toho skutečnost dost komplikovaná a nezřetelná, takže asi taky nevadí, když propojujeme např. Baník ve významu zdůrazňujícím spíš množinu hráčů na hřišti ("Baník porazil Slavii") s Baníkem ve významu celého klubu i s vedením a finančním zázemím ("Baník nakoupil posily"), abychom se dobrali aspoň nějaké shody. Taky jsem teď měl text o historii fotbalového mistrovství světa - např. tým "Rakousko" z roku 1958 a "Rakousko" z roku 1990 jsem spojoval koreferencí NR. **JP:** Hm, to je otázka, co s tím, když je to takhle v různých dobách. Ale pokud se shodneme, že tam je koreference, tak by to asi měla být spíš 0 než NR, ne? A ještě k tomu kádru -- já jsem vztah Baník--kádr dával jako PART, později (poté co jsme se rozhodli dávat PART jenom v jasných případech) jako SET--SUB. A vzhledem k tomu jsem pak ten vztah SET--SUB od hráčů odkazoval na kádr. **RO** U těch týmů z různých dob jsem si říkal, že to je něco jako "loňská inflace" - "letošní inflace", kam dáváme NR, ale 0 je asi lepší. U fotbalového týmu se prostě musí počítat s tím, že se tam hráči střídají, a stejně je to pořád tentýž klub. Jinak bychom zas museli vymýšlet, kde je ta hranice; jestli rozdíl 10 let, nebo stačí jedna sezóna... Mít hráče-kádr-Baník jako zanořené podmnožiny zní logicky, akorát že hráči jsou tam vždycky, zatímco "kádr" jen občas; takže bychom občas narazili na "kádr" až na konci textu. Pak bychom museli všechny vztahy předtím zakreslené předělat... anebo předem kontrolovat článek, jestli se v něm nevyskytne "mužstvo" nebo "kádr". To je obecnější problém - občas se při tom zanořování množin nebo částí vyskytne entita, která tvoří nějaký mezistupeň a jejíž správné zařazení vyžaduje změnit něco vepředu, i když to bylo samo o sobě správně. **JP:** V podobných případech, kdy se ten mezistupeň vyskytne až někde na konci, ho jenom odkazuji jako podmnožinu příslušné nadřazené entity a předchozí vztahy nechávám, jak jsou. Podle mě to tak i celkem odpovídá logice endoforického odkazování. Vycházím taky z toho, že pokud se něco takhle oanotuje jako zanořené podmnožiny, tak se při počítačovém zpracování dá snadno pracovat s tím, že je vztah podmnožiny tranzitivní, tedy že když tam budeme mít "hráče" jako podmnožinu "kádru", tak se dá automaticky určit, že je "hráč" zároveň i podmnožinou Baníku. A proto nevadí, že se takoví hráči občas odkazují ke kádru a občas přímo k Baníku. | -->M| | ^ RO, 30. 3.| město - fotbalový tým| Ve sportovních článcích se velmi často označuje jménem města (země) nějaký sportovní tým, např. "Jablonec porazil České Budějovice 2:1." Navrhuju (protože to tak už sám dlouho dělám) spojovat jako koreferenční to, co v kontextu referuje skutečně k týmu (např. Baník - Ostrava - ostravští", a pokud tam totéž jméno vystupuje i ve významu města, tak spojovat s týmem RESTem. Pokud je tedy automaticky předanotovaná koreference Ostrava(tým)-Ostrava(město), tak ji změnit; pokud je to Ostrava(tým)-Ostrava(tým), může se pak samozřejmě nechat. **JP:** Taky to tak už dělám. A podobně v případech jako "Česká republika porazila Německo" -- když v takovém případě výraz "Češi" refereuje k týmu, označuji ho jako koreferenční s "Česká republika" a neoznačuji tam žádný vztah typu místo--obyvatel. Akorát to pak trochu komplikují ta adjektiva odvozená od named entities, protože občas je těžké rozhodnout, jestli se např. "český" vztahuje k ČR nebo k týmu. Když už jsme ale u těch sportů, tam by se dalo řešit spousta věcí. Např. vztah Baník--hráč je zřejmě SET--SUB, vztah Baník--trenér zřejmě P--FUNCT. Co ale v případě, že kromě "Baník" a "hráč" je tam ještě "kádr"? Pak je zřejmě lepší propojovat "hráče" vztahem SET--SUB s "kádrem" než s "Baníkem". Jaký je pak ale vztah mezi Baníkem a kádrem? **RO**: "Baník" a "kádr" bych v tom případě propojil RESTem (protože čím jiným). Hráč pak může být vlastně SUB k oběma, ale primárně bych naopak raději vždycky označil vztah k "Baník" - protože jméno týmu se v těch textech objevuje vždycky, často v dlouhém řetězu, zatímco "kádr", "sestava" apod. jen občas. Vůbec je u toho skutečnost dost komplikovaná a nezřetelná, takže asi taky nevadí, když propojujeme např. Baník ve významu zdůrazňujícím spíš množinu hráčů na hřišti ("Baník porazil Slavii") s Baníkem ve významu celého klubu i s vedením a finančním zázemím ("Baník nakoupil posily"), abychom se dobrali aspoň nějaké shody. Taky jsem teď měl text o historii fotbalového mistrovství světa - např. tým "Rakousko" z roku 1958 a "Rakousko" z roku 1990 jsem spojoval koreferencí NR. **JP:** Hm, to je otázka, co s tím, když je to takhle v různých dobách. Ale pokud se shodneme, že tam je koreference, tak by to asi měla být spíš 0 než NR, ne? A ještě k tomu kádru -- já jsem vztah Baník--kádr dával jako PART, později (poté co jsme se rozhodli dávat PART jenom v jasných případech) jako SET--SUB. A vzhledem k tomu jsem pak ten vztah SET--SUB od hráčů odkazoval na kádr. **RO** U těch týmů z různých dob jsem si říkal, že to je něco jako "loňská inflace" - "letošní inflace", kam dáváme NR, ale 0 je asi lepší. U fotbalového týmu se prostě musí počítat s tím, že se tam hráči střídají, a stejně je to pořád tentýž klub. Jinak bychom zas museli vymýšlet, kde je ta hranice; jestli rozdíl 10 let, nebo stačí jedna sezóna... Mít hráče-kádr-Baník jako zanořené podmnožiny zní logicky, akorát že hráči jsou tam vždycky, zatímco "kádr" jen občas; takže bychom občas narazili na "kádr" až na konci textu. Pak bychom museli všechny vztahy předtím zakreslené předělat... anebo předem kontrolovat článek, jestli se v něm nevyskytne "mužstvo" nebo "kádr". To je obecnější problém - občas se při tom zanořování množin nebo částí vyskytne entita, která tvoří nějaký mezistupeň a jejíž správné zařazení vyžaduje změnit něco vepředu, i když to bylo samo o sobě správně. **JP:** V podobných případech, kdy se ten mezistupeň vyskytne až někde na konci, ho jenom odkazuji jako podmnožinu příslušné nadřazené entity a předchozí vztahy nechávám, jak jsou. Podle mě to tak i celkem odpovídá logice endoforického odkazování. Vycházím taky z toho, že pokud se něco takhle oanotuje jako zanořené podmnožiny, tak se při počítačovém zpracování dá snadno pracovat s tím, že je vztah podmnožiny tranzitivní, tedy že když tam budeme mít "hráče" jako podmnožinu "kádru", tak se dá automaticky určit, že je "hráč" zároveň i podmnožinou Baníku. A proto nevadí, že se takoví hráči občas odkazují ke kádru a občas přímo k Baníku. | -->M| |